Аналитика и статистика
În Moldova gradul de acoperire a pensiilor este unul dinte cele mai mari din lume
Deşi pensia nu asigură nici 80 de procente din minimul de existenţă, reprezentând doar 27 de procente din salariul mediu pe ţară, faţă de 40 procente, după normele internaţionale, totuşi se dovedeşte că oamenii bătrâni din ţara noastră nu sunt cei mai năpăstuiţi din lume.
Or, un raport al Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM) arată că aproape jumătate (48 la sută) dintre persoanele peste vârsta de pensionare de pe glob nu primesc nici un fel de pensie. Iar pentru o bună parte din restul de 52 de procente, pensia oferită este mică, constată sursa citată.
Conform acestui raport, care analizează sisteme de pensii din 178 de ţări din întreaga lume, peste 45 de ţări au ajuns la un grad de acoperire a pensiilor de 90 de procente şi peste 20 de ţări în curs de dezvoltare se apropie de un grad universal de acoperire a pensiilor.
Multe ţări în curs de dezvoltare îşi extind puternic sistemele de pensii, ceea ce reprezintă o tendinţă foarte pozitivă, a apreciat directorul Departamentului de protecţie socială de la OIM, Isabel Ortiz. Însă, la fel de important, a precizat dânsa, este faptul că extinderea gradului de acoperire să includă şi garantarea unor pensii adecvate. Deoarece bărbaţii şi femeile în vârstă au dreptul de a ieşi la pensie cu demnitate fără a cădea în sărăcie. Aceasta este o problemă care vizează întreaga lume, a concretizat Ortiz.
Raportul subliniază că politicile de consolidare fiscală adoptate după ultima criză financiară mondială au condus la reducerea protecţiei sociale pentru persoanele în vârstă. Astfel, în Europa, reducerea prestaţiilor sociale în cadrul politicilor de restricţii bugetare a contribuit la creşterea sărăciei şi a excluderii sociale.
Potrivit OIM, 123 de milioane de persoane, adică 24 de procente din populaţia Uniunii Europene, se află în această situaţie. Ponderea cheltuielilor publice pentru pensii reprezintă 11 procente din produsul intern brut în ţările Europei Occidentale şi doar de 0-2 la sută în ţările cu venituri reduse, precum Republica Moldova.
În Republica Moldova, gradul de acoperire a pensiilor este unul dinte cele mai mari din lume
Isabel Ortiz a precizat că protecţia socială are efecte pozitive asupra dezvoltării sociale şi economice. Or, majorând pensiile, de exemplu, sporesc cheltuielile de consum, ceea ce conduce la creşterea economică. Astfel încât multe ţări decid să extindă protecţia socială ca o strategie de stimulare a creşterii economice. În viziunea lui Isabel Ortiz, directorul Departamentului de protecţie socială al Organizaţiei Internaţionale a Muncii, protecţia socială a persoanelor în vârstă este atât un drept prevăzut de standardele internaţionale, cât şi o idee rezonabilă din punct de vedere economic.
Potrivit informaţiei oferite de Maria Bortă, preşedintele Casei Naţionale de Asigurări Sociale, în ţara noastră, proporţia persoanelor peste vârsta de pensionare care primesc o pensie este de 98-99 la sută.
În ce ţară bătrânii trăiesc mai bine
Norvegia se situează pe primul loc în lume într-un clasament al ţărilor unde persoanele în vârstă beneficiază de condiţii bune de trai, potrivit raportului Global Age Watch, care analizează 96 de ţări din lume în funcţie de bunăstarea economică şi socială a persoanelor în vârstă.
După cum era de aşteptat, Republica Moldova se situează în subsolul clasamentului, locul 74 din 96 de ţări. Cele mai bune performanţe ale ţării noastre se înregistrează la capitolul „domeniul de capacitate”, unde se situează pe locul 50, chiar dacă această poziţie este mai joasă faţă de anul precedent, din cauza unei rate scăzute de ocupare în regiune, care ajunge la nivelul de peste 40 la sută. Un rezultat moderat a înregistrat Republica Moldova şi la capitolul „securitatea veniturilor”, locul 63, cu cel mai mic produs intern brut pe cap de locuitor din regiune, 2974 de dolari SUA.
În schimb, în domeniul „condiţii de mediu”, Republica Moldova se situează pe locul 76. Totuşi, cel mai prost stau lucrurile în ţara noastră în ceea ce priveşte starea sănătăţii. La acest capitol, RM se află pe locul 90 din lista de 96 de ţări, cel mai scăzut din regiune. Mai mult ca atât, avem în regres în raport cu anul precedent, deoarece s-a diminuat speranţa de viaţă până la 60 de ani. Pe primele cinci locuri se situează Norvegia, Suedia, Elveţia, Canada şi Germania. La coada clasamentului se situează Tanzania (92), Malawi (93), Cisiordania şi Fâșia Gaza (94), Mozambic (95) şi Afganistan (96).
Cele 96 de ţări au fost clasate în funcţie de câteva criterii: securitatea veniturilor, starea de sănătate, condiţiile de mediu şi oferirea locurilor de muncă persoanelor în vârstă. Raportul susţine că în anul 2050 aproximativ 21 de procente din populaţia globului va avea peste 60 de ani. La rândul său, ONU estimează că, la nivel mondial, populaţia de peste 60 de ani este estimată să ajungă la 1,4 miliarde în 2030.
Cum sunt reformate sistemele de pensii în alte ţări?
Nu doar Republica Moldova se confruntă cu un sistem de pensii „cu dizabilităţi”. Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) este de părere că îmbătrânirea populaţiei agravează starea sistemelor de pensii private și publice din lume. De aceea, potrivit OCDE, multe state au demarat reforme pentru a-şi adapta sistemele de pensii la fenomenul de îmbătrânire a populaţiei, punând accentul pe majorarea vârstei de pensionare, precum şi pe creşterea taxelor și a cotizaţiilor. De exemplu, în Finlanda, pensiile mai mari de 45.000 de euro sunt taxate cu 6 procente, în timp ce Portugalia a redus pragul de la care sunt taxate pensiile şi simultan a majorat impozitele pentru pensiile mari.
De asemenea, au fost majorate cotizaţiile cu 0,3 puncte pentru angajatori şi salariaţi în Franţa şi cu 0,4 puncte în Finlanda. Alte ţări au mizat pe revalorizarea pensiilor, ceea ce înseamnă că salariile folosite pentru calcularea bazei salariale, din care sunt stabilite pensiile, sunt reevaluate pentru a reflecta creşterea cumulativă a salariului mediu comparativ cu valoarea acestuia în timpul aflării în câmpul muncii şi la data pensionării.
Totuşi, cel mai des se recurge la majorarea vârstei de pensionare. Astfel, polonezii vor trebui să muncească până la 67 de ani, începând din 2020; canadienii până la 67 de ani, începând din anul acesta, iar irlandezii până la 68 de ani, după 2028. În multe ţări a devenit din ce în ce mai greu să ieşi mai devreme la pensie. De exemplu, pentru austrieci, vârsta minimă de pensionare a fost majorată în 2014 de la 60 la 62 de ani, în timp ce pentru belgieni va fi majorată la 62 de ani în 2016 şi la 64 de ani pentru danezi în 2023.
În acelaşi timp, experţii internaţionali consideră ca sunt necesare mai multe eforturi pentru a ajuta persoanele în vârstă să-şi găsească şi să-şi păstreze un loc de muncă. În acest sens, susţin aceştia, sunt necesare politici publice pentru a reduce discriminarea de vârstă, îmbunătăţirea condiţiilor de muncă şi creşterea oportunităţilor de training pentru persoanele în etate. Dar, cel mai important, insistă experţii de peste hotare, este restabilirea încrederii în sistemele de pensii, în special, în rândul tinerilor.
via | vocea.md
1715 просмотры
Дата публикации:
09 Сентябрь /2015 10:09
Catalogul tematic
Новости
Ключевые слова
Moldova | pensii | pensionari
0 комментарии
Только для пользователей зарегистрированные и авторизованные обладают право публиковать комментарии