![](/upload/articles/2022/06/siu_5ruai_.jpg)
Știri
Filozofia Strategiei Naţionale „Moldova 2030”, partea a II-a
![](/upload/old_files/5d637d.png)
![](/upload/old_files/faddc6.png)
![](/upload/old_files/d57e05.png)
![](/upload/old_files/f40558.png)
![](/upload/old_files/def506.png)
- Nivelul de sănătate al populației din mediul rural este mai redus. Persoanele din mediul urban au declarat mai frecvent o stare de sănătate bună sau foarte bună (52,1%) comparativ cu cele din mediul rural (49,5%).50 Rata de adresabilitate la serviciile medicale în mediul rural este mai mică. Populația rurală mai frecvent renunță la servicii medicale din cauza insuficienței mijloacelor financiare și lipsei asigurării medicale. Populația din mediul rural înregistrează o proporție mai mică a spitalizărilor (9,9%)51, comparativ cu mediu urban(11%).
- Femeile sunt mai critice față de perceperea stării sale de sănătate comparativ cu bărbații. În general, bărbații raportează cu mai multă pozitivitate starea de sănătate: 45,5% din bărbați consideră că starea de sănătate este bună sau foarte bună, față de 38,7% în cazul femeilor.52 Rata prevalenței bolilor cronice pe sexe este diferită. Femeile mai frecvent suferă de boli ale aparatului circulator (261,2‰ față de 122,2‰), boli osteo-articulare (95,4‰ față de 66,2‰), boli endocrine (51,4‰ față de 27,2‰) și alte patologii cronice, cum ar fi cele genito-urinare(32,6‰ față de 22,7‰) și boli ale aparatului digestiv (72,6‰ față de 45,4‰). Bărbații suferă mai mult de boli ale sistemului nervos (24,9‰ față de 20,1‰), tulburări mintale și de comportament (11,1‰ față de 7,3‰).53 Femeile consumă medicamente de 1,5 ori mai des decât bărbații. Refuzul spitalizării se atestă cel mai frecvent în rândurile femeilor, astfel, 5,1% au refuzat în ultimele luni spitalizarea, comparativ cu 2,7% în rândurile bărbaților.54
- Persoanele cu dizabilități își apreciază preponderent în termeni negativi starea de sănătate. Nici un respondent cu dizabilități nu consideră că are o stare de sănătate foarte bună şi doar 0,2% din respondenții cu dizabilități își apreciază starea de sănătate ca fiind bună. Persoanele cu dizabilități se confruntă în realizarea dreptului la sănătate55 cu barierele de ordin: economic, infrastructural și atitudinal. Cea mai scăzută rată de adresabilitate este atestată în rândurile persoanelor cu dizabilități, posibilele cauze includ lipsa sau insuficiența mijloacelor financiare, determinate de costurile informale aferente serviciilor medicale, dar și alți factori, inclusiv atitudinea neprietenoasă şi instruirea insuficientă a medicilor.
- Percepția subiectivă a stării de sănătate pentru populația roma este mai pesimistă comparativ cu populația non-roma. Ponderea persoanelor care își apreciază pesimist starea sănătății în rândul romilor cu vârsta de 15-29 ani este de circa trei ori mai mare față de nonroma (7,6%) de aceeași vârstă, iar a celor în vârstă de 30-49 ani în rândul romilor (41,1%) este de 2 ori mai mare comparativ cu non-roma (21,1%). Totodată, proporția vârstnicilor roma de 50 ani și peste cu un nivel al sănătății precar declarat în rândul romilor (82,4%) este cu circa o pătrime mai mare comparativ cu 58,4% în cazul populației non-roma.56 Datele demonstrează că 46,8% dintre persoanele de etnie romă pe parcursul ultimului an nu s-au adresat niciodată la medic57 Peste 58% dintre populația de etnie romă este în afara sistemului de asigurări medicale obligatorii, proporția acestora fiind de peste două ori mai mare față de non-roma (24,2%). Aceste diferențe se mențin pe sexe și pe medii de reședință.
- Sistemici – protecția financiară proastă a populației generale, cu o cotă înaltă a plăților din buzunar pentru serviciile de sănătate. Polița de asigurare obligatorie de asistență medicală nu asigură accesul la un volum adecvat de servicii, beneficiarii fiind nevoiți să procure o serie de medicamente din bani proprii. Structura serviciului spitalicesc nu corespunde nevoilor populației, iar insuficiența cadrelor medicale ar putea submina activitatea întregului sistem de sănătate. Nu există o viziune clară privind asigurarea calității și siguranței serviciilor medicale prestate populației. Instituțiile medicale sunt contractate fără a ține cont de performanța lor, gradul de satisfacție a pacienților și calitatea serviciilor prestate. Pacienții nu pot stimula performanța cadrelor și instituțiilor medicale prin intermediul liberei alegeri a medicului și spitalului.
- De politici – îmbătrânirea sănătoasă nu este integrată în politicile sectoriale. Politicile existente nu asigură abordarea echitabilă, o parte din grupurile vulnerabile fiind excluse (populația de etnie romă, persoanele cu dizabilități, persoanele cu venituri mici).
- Reducerea cu 30% a mortalității premature cauzate de boli netransmisibile prin prevenire și tratare (ținta ODD 3.4.1). Sunt necesare intervenții complexe și active în vederea promovării modului sănătos de viață începând cu perioada intrauterină (modul sănătos de viață a femeii însărcinate), continuând cu perioada copilăriei și tinereții și terminând cu vârsta înaintată. Aceste măsuri trebuie implementate în paralel cu activități profilactice și de depistare precoce a maladiilor.
- Fortificarea prevenirii și tratamentului abuzului de substanțe, inclusiv abuzul de stupefiante si consumul de alcool (ținta ODD 3.5). Sunt necesare activități de informare și educare a populației la toate nivelele, începând cu grădinițe și școli, precum și cu implicarea familiei și comunității. Un rol important revine dezvoltării și fortificării serviciilor de suport, cu limitarea acțiunilor de ordin represiv.
- Asigurarea accesului universal la serviciile de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv pentru planificarea familiei, informare și educare (ținta ODD 3.7). Succesul va depinde de educația pentru sănătate și serviciile prestate nu doar de instituțiile de sănătate din sectorul public, precum și de colaborarea cu societatea civilă și instituțiile din sectorul educației. Realizarea acoperirii universale în sănătate, inclusiv protecția riscurilor financiare, accesul la servicii esențiale de sănătate calitative și accesul la medicamente de bază și vaccinuri sigure, eficiente, calitative și la prețuri accesibile pentru toți (ținta ODD 3.8). Presupune un spectru foarte larg de intervenții menite să diminueze povara financiară plasată pe umerii cetățenilor de rând. În acest scop, este necesară majorarea considerabilă a alocărilor financiare publice pentru procurarea medicamentelor, precum și facilitarea accesului pentru grupurile vulnerabile la medicamente compensate. În condițiile existente, un rol primordial revine reformelor sistemului sănătății în vederea valorificării mai eficiente a surselor existente.
- Este necesară îmbunătățirea calității serviciilor medicale prestate la toate nivele. În acest scop, este crucială dezvoltarea unui sistem funcțional de management al calității la nivelul instituției medicale, cu identificarea și standardizarea proceselor principale și fortificarea capacităților cadrelor medicale. Trebuie aplicate mecanisme de stimulare a performanței atât pentru personalul medical, cât și a instituțiilor medicale care prestează servicii calitative și sigure.
- Este necesară reformarea serviciilor spitalicești, cu revizuirea fondului de paturi, distribuției geografice și sistemului de referire, astfel încât să fie excluse ineficiențele existente și asigurată prestarea unor servicii spitalicești de calitate conform necesităților populației, inclusiv servicii de geriatrie, reabilitare și îngrijiri paliative.
- Trebuie revăzute politicile resurselor umane, inclusiv instruire, formare profesională și salarizare a cadrelor medicale și non-medicale.
- Îmbătrânirea sănătoasă trebuie integrată în toate politicile sectoriale.
- Reducerea discrepanțelor în accesul la sănătate pentru grupurile vulnerabile, inclusiv populația de etnie romă, persoanele cu dizabilități, persoanele cu venituri mici, etc.
![](/upload/old_files/d46de9.png)
![](/upload/old_files/d21607.png)
- Grupul critic care are nevoie de suport relevant şi susținut al sistemului de protecție socială este dificil de definit. Totuși practica regională stabilește câteva categorii de persoane care nu pot face față riscurilor la care sunt expuse fără intervenția sistemică a sistemului formal, şi anume: copii rămași fără îngrijirea părintească, persoanele cu dizabilitate severă şi cele cu dizabilitate intelectuală şi persoanele în etate singuratice.
- Vulnerabilitățile sunt diferite şi în schimbare, ca rezultat al schimbării realităților sociale şieconomice. Sistemul de protecție formal din Moldova nu face față acestor vulnerabilități, şi anume cele cauzate de: adicție, situațiile de contact şi conflict cu sistemul de justiție, violența, abuzul şi exploatarea, vagabondajul, deficiențe comportamentale și cognitive.
- Persoanele cu dizabilități se confruntă cu bariere diverse în realizarea dreptului de a trăi independent în comunitate. Cam 32% din cei chestionați se consideră persoane total integrate în comunitate, 43% – persoane parțial integrate în comunitate, 15% – persoane parțial izolate de comunitate, iar 8%- persoane total izolate de comunitate. Persoanele cu dizabilități care au indicat că se simt parțial izolate sau izolate de comunitate au indicat următoarele motive ale segregării: sărăcia și nivelul scăzut de trai (40%), lipsa unor servicii la nivel de comunitate (29%), prestațiile sociale mici (23%), starea de sănătate proastă (20%), faptul că nu au prieteni, persoane care să-i susțină (18%), atitudinea negativă a membrilor comunității față de persoanele cu dizabilități (10%).66 Persoanele cu dizabilitate sunt cele mai dependente de plățile sociale, pentru multe din gospodăriile cu capul familiei cu dizabilitate plățile sociale sunt unica sursă de venit.
- Persoanele vârstnice au şi ele un grad sporit de dependență față de plățile sociale, plata fiind unica sursă de venit pentru o mare parte din pensionari.
- Gospodăriile cu romi au o dependență sporită față de plățile sociale, venitul din plata socială constituie 13%67
- Factorii determinanți pentru sistemul neformal țin de: schimbarea valorilor şi normelor în societate, factorii demografici, migrația şi urbanizarea masivă, inegalitățile şi sărăcia la scară largă.
- Factorii determinanți pentru sistemul formal țin de: caracterul reactiv și nu preventiv al sistemului de protecție socială în Moldova. Schema de asigurare socială, care este instrumentul principal în prevenirea riscurilor idiosincratice, este deficitară.Intervențiile din schema de asistență socială nu sunt pe deplin sustenabile, gândite din perspectiva creării de oportunități, prin oferirea integrată a serviciilor și plăților sociale, prin abordare individuală în posibilitățile de îngrijire și întreținere, prin oferirea oportunităților de învățare și generare a venitului la locul de trai.
- Eradicarea sărăciei pe termen mediu şi scurt. Mai multe măsuri de politică publică sunt necesare pentru eradicarea sărăciei:
- Eradicarea sărăciei pe termen lung. Politicile pro-săraci depășesc cadrul protecției sociale. Intervențiile pro-săraci pot fi clasificate în dependență de sectorul în care săracii lucrează, ariile în care ei trăiesc, factorii de producție utilizați și produsele pe care le consumă. Protecția socială este considerată un instrument de redistribuire prin schemele de asistență socială țintite. Aceste scheme trebuie să fie eficiente, flexibile și, mai ales, sustenabile. Investiții substanțiale sunt necesare pentru servicii de reabilitare (fizică și profesională). Țintirea sărăciei cronice este o altă dimensiune care trebuie să fie considerată în mod special de politicile sociale în Republica Moldova.
- Reducerea inegalităților prin măsuri pe termen mediu și lung:
- Îmbunătățirea performanței sistemului de suport formal prin reconfigurarea abordării,modului de intervenție, precum și a infrastructurii sociale. Sunt necesare: mecanisme clare de monitorizare constantă a impactului măsurilor sociale, flexibilitate în ajustarea acestora, viziune de diversificare a măsurilor de diminuare a riscurilor sociale. Sectorul rămâne subfinanțat, sistemul nu poate răspunde pe deplin necesităților specifice ale celor vulnerabili și marginalizați (de exemplu integrarea în câmpul muncii a persoanelor cu dizabilitate, accesul la servicii sociale de îngrijire pentru vârstnici). Reforma sistemului de asigurare socială de stat considerând aspectul credibilității sistemului de asigurare socială de stat.
- Fortificarea instituțiilor prin: ajustarea infrastructurii sociale, instituirea unor mecanisme funcționale intersectoriale şi instrumente de colectare a datelor și luarea deciziilor în baza evidențelor. Procesele, procedurile și abordările trebuie ajustate și instituționalizate pentru un sistem care ar funcționa în mod eficient: instrumente/mecanisme clare de intrare în sistem, de referire, de interacțiune multisectorială. Proceduri clare și aplicate pentru licențierea și acreditarea serviciilor sociale atât publice cât și private. Regulamente de funcționare și standarde minime de calitate realiste, clare și uniforme. Evitarea dublării funcțiilor, ambiguităților şi conflictelor de interes în cadrul instituțiilor din sectorul formal.
![](/upload/old_files/7853fd.png)
![](/upload/old_files/9730cc.png)
- Analiza datelor statistice scoate în evidență că, contrar unor stereotipuri, oamenii din zonele rurale (mai ales, în regiunea de Centru) sunt mai expuși violenței din partea altor oameni decât cei din urban. Pe parcursul ultimilor 20 de ani, rata omuciderilor (număr de cazuri normalizat pe numărul populație) a fost semnificativ mai mare decât media națională în raioanele Ialoveni (cu circa 65% peste medie), în Anenii-Noi, Șoldănești, Strășeni, Călărași și Căușeni (circa 40% peste medie) și în Basarabeasca, Florești, Dubăsari și Cimișlia (circa 20-30% peste medie).
![](/upload/old_files/b05fbd.png)
- Reflectând un model global, bărbații predomină în rândul victimelor omuciderilor (circa 70%), dar și în rândul autorilor (circa 90%). După cum arată Figura 56, bărbații se confruntă în mod sistematic cu riscuri semnificativ mai mari de a cădea victimă unui accident sau violenței: pentru bărbați, riscul a fi omorât este de 2 ori mai mare decât pentru femei, de intoxicație - de 3,3 ori mai mare, iar de înec – de 6,5 ori mai mare.
- Bărbații sunt și victimele cele mai frecvente ale accidentelor rutiere soldate cu rezultat tragic (de 5 ori mai des decât femeile), ceea ce reflectă, într-o anumită măsură un factor structural – predominarea bărbaților în populația conducătorilor de vehicule auto – dar, probabil, și înclinația mai mare de adoptarea a unor comportamente riscante. De remarcat că circa 85% din accidente sunt cauzate de șoferi, iar aproape 1/3 din victime sunt pietonii.
- În virtutea predominării unor stereotipuri culturale arhaice, societatea moldovenească oferă teren fertil pentru manifestarea violenței sexuale, în special față de femei, și a violenței față de copii. De multe ori, acestea se manifestă ca parte a unui fenomen mai general de violență în familie și, de foarte multe, ori este asociat cu abuzul de alcool din infractorului. Numărul violurilor și violenței sexuale este în continuă creștere (posibil și datorită unei înregistrări administrative mai corecte a cazurilor): 243 cazuri în medie anuală în anii 1990, 266 cazuri în 2000-2009, 337 cazuri în medie în 2010-2016. Numărul de infracțiuni comise împotriva copiilor a crescut de la 456 în medie pe an în perioada 2000-2009 la 1000 cazuri în medie în 2010-2016, nivel de risc cu care se confruntă fetele fiind cam cu 40-60% mai mare decât băieții.
- Factorii individuali – particularitățile de personalitate, abuzul de băuturi alcoolice și accesibilitatea acestora, inclusiv în virtutea producției în condiții de casă Factorii de grup – influența nefastă din partea semenilor și adulților, violența în școală și în familie. De exemplu, în cazul infracțiunilor juvenile, datele statistice arată că sugerează că circa 20% din infracțiunile juvenile sunt comise în grup sau împreună cu adulții.
- Comunitari – lipsa locurilor de muncă și a unor venituri permanente, lipsa unor activități extra-școlare pentru tineri, violența în comunitate. Combinat cu alte cauze, lipsa unui loc de muncă se conturează ca un factor predictiv important care poate determina comportamentul violent sau riscant – circa 25% din infracțiuni sunt comise de persoane care nu au loc de muncă – deși datele atestă că în ultimul deceniu importanța acestui factor este în scădere. Totodată, datele arată că peste 60% din autorii infracțiunilor juvenile sunt comise de minori care nici nu învață, nici nu lucrează.
- Sistemici - perpetuarea de către mass media și cultura de masă a unor modele comportamentale negative, accesibilitatea produselor alcoolice comercializate, accesul la arme, lipsa unui set de penalizări credibile și prevalența aranjamentelor corupte care permite eschivarea de la pedeapsă.
- Reducerea violenței contra copiilor și femeilor ca măsuri prioritare care vor îmbunătăți dinamica socială pe termen lung. Mai puțin copiii victime ale abuzului azi înseamnă un număr mai mic de abuzuri în viitor. Mai puține femei agresate înseamnă mediu familial și comunitar mai propice pentru muncă, trai și educarea copiilor.
- Sporirea rolului psihologului în instituțiile educaționale. Psihologii trebuie în mod profesionist să ajute la identificarea și controlarea factorilor de personalitate care pot crea predispoziții pentru comportament violent sau riscant și să ajute părinții, elevii și învățătorii să treacă peste dificultățile de adaptare, comunicare şi socializare.
- Promovarea abstinenței de la consumul de alcool în rândul tinerilor. Ținând cont de accesibilitatea alcoolului produs în condiții de casă, dar și de încălcarea frecventă a interdicțiilor de vânzare a alcoolului tinerilor care nu au atins vârsta minimală stipulată de lege, nu este de mirare că consumul de alcool este foarte des asociat cu comportamentul violent. Aceasta determină prioritatea strategică a măsurii respective.
- Eliminarea stereotipurilor culturale de gen. În pofida programelor implementate de Guvern și de comunitatea donatorilor, încă nu au fost eliminate rădăcinile culturale care perpetuează stereotipurile de inferioritate a femeilor față de bărbați din societatea moldovenească. Pe termen lung, anume eliminarea factorilor culturali vor conduce la abilitarea durabilă a femeilor din punct de vedere politic, economic și social.
- Mai puțin timp liber pentru infracțiuni în mediul copiilor și adolescenților. Importanța acestei măsuri este determinată de probele empirice internaționale care atestă că infracțiunile juvenile sunt în mare măsură determinate de absența unor oportunități pentru petrecerea timpului liber și pentru socializare civilizată.
- Efectuarea unui screening continuu în comunitățile care în mod particular sunt vulnerabile la crimă și accidente. Relevanța acestei măsuri este determinată de observațiile că violența și înclinația de adoptare a unor comportamente riscante sunt în mare măsură fenomene de rețea/grup social, perpetuate, în multe cazuri de structurile criminale care se asigură cu „material” uman din rândul copiilor și adolescenților.
- Implementarea unor politici mai eficiente de control a contentului mediatic și on-line. Există numeroase dovezi empirice că reguli mai stricte care minimizează expunerea copiilor și adolescenților la violența promovată în media și on-line (filme, știri, jocuri, contentul rețelelor sociale) servesc la reducerea pe termen mediu și lung a violenței și agresivității din partea spectatorilor / utilizatorilor minori.
- Îmbunătățirea relației comunitate-poliție și dezvoltarea capacităților de reacție operativă din partea poliției. Vigilența și mobilizarea comunitară pot să îmbunătățească esențial capacitatea organelor responsabile de prevenire a unor infracțiuni.
- Screening-ul integral al riscurilor tehnologice. Este necesară o evaluare integrală a elementelor de infrastructură și normativelor tehnice și de securitate pentru identifica vulnerabilitățile sistemice care conduc la un număr înalt de victime umane prin incendii, înec, electrocutări etc.
- Asigurarea colectării unor date statistice relevante. Programul național de lucrări statistice trebuie să asigure efectuarea a lucrărilor necesare pentru colectarea datelor pentru evaluarea riscurilor obiective și percepțiilor individuale privind securitatea comunitară. Totodată, în cadrul statisticii judiciare este necesară colectarea evidențelor de natură individuală, comunitară, familială, socio-economică care să permită identificarea factorilor primari ai violenței și accidentelor
![](/upload/old_files/571bd4.png)
![](/upload/old_files/3a0587.png)
![](/upload/old_files/4b7832.png)
![](/upload/old_files/b2d07c.png)
- Femeile din Republica Moldova continuă să fie subreprezentate în procesul decizional politic și public. Astfel, femeile sunt reprezentate la nivel de una din cinci deputați în Parlament sau primare, una din patru în poziția de manageră de companie sau șefă de minister și una din trei consiliere locale. În prezent, nivelul de reprezentare a femeilor în Parlamentul Republicii Moldova, Guvern, autoritățile administrației publice centrale și locale este sub media globală. Femeile sunt în continuare slab reprezentate în organul legislativ și executiv. În 2015, femeile reprezentau 20,7% în Parlamentul Republicii Moldova și 25 % în Guvernul Republicii Moldova. Participarea politică a femeilor în organele reprezentative de nivel local este și mai mică, constituind 18,1%.
- Accesul persoanelor cu dizabilități la justiție este limitat. Limitele sunt cauzate de capacitățile reduse ale prestatorilor publici de asistență juridică în acordarea asistenței juridice specializate bazate pe drepturile stipulate în Convenția ONU cu privire la drepturile persoanelor cu dizabilități, pe de o parte, și de imposibilitatea persoanelor cu dizabilități intelectuale sau psiho-sociale lipsite de capacitate juridică de a accesa în mod independent serviciile de asistență juridică. În Republica Moldova aproximativ 4 mii de persoane cu dizabilități sunt lipsite de capacitate juridică.69
- Problemele cu care persoanele cu dizabilități se adresează pentru asistență juridică se referă la: tratament discriminatoriu pe criteriu de dizabilitate; încălcarea dreptului de acces la servicii sociale și de sănătate; încălcarea drepturilor persoanelor cu dizabilități de către angajați în instituțiile rezidențiale; încălcarea drepturilor patrimoniale; lipsirea capacității juridice a persoanelor cu dizabilități; violarea dreptului la viața în comunitate (persoane izolate la domiciliu sau instituționalizate în instituții rezidențiale); limitarea dreptului la libertatea de circulație; discriminarea la angajare în câmpul muncii.70
- Politici – politizarea excesivă a instituțiilor statului, în mod special a instituțiilor de drept, ceea ce afectează în mod direct independența puterii judecătorești de cea legislativă și executivă;
- Sistemici– existența a mai multe surse de informare generează în mod direct o informare mai largă a populației și o transparență mai sporită a instituțiilor statului, ceea ce poate influența percepția cetățenilor asupra modului de funcționare a instituțiilor statului. Totodată, salarizarea joasă în cadrul sistemului de administrare publică generează un flux înalt de personal;
- Obiectivi – volumul de lucru al judecătorilor continuă să fie o provocare în realizarea eficientă a actului justiției. Sarcina medie a dosarelor per judecător rămâne a fi la nivel de circa dosare per judecător. Pentru Judecătoria Chișinău rămâne în continuare o sarcină lunară medie a dosarelor per judecător mai înaltă decât în majoritatea instanțelor de drept comun din țară, fiind peste 100 dosare per judecător. Numărul înalt de dosare, în mod special în anumite instanțe, generează în mod direct o eficiență scăzută a instanțelor judecătorești.
- Subiectivi – deși asistăm la o încredere scăzută a cetățenilor în instanțele judecătorești, soluționarea litigiilor pe cale alternativă (extrajudiciară) tot rămân a fi un element tabu și lipsit de popularitate, constituind cale pentru mai puțin de 1 % din numărul total de litigii.
- Valoarea principală a statului trebuie să devină respectul pentru persoană. Întregul sistem de administrare publică centrală sau locală urmează a fi axat și centrat pe creșterea calității vieții oamenilor.
- Consolidarea statutului funcționarului public. Obținerea statutului de funcționar public urmează să devină un obiectiv și o tendință pentru cei din sectorul real. Este necesar ca funcția publică să devină o funcție de elită, cu un stimulent financiar semnificativ, iar fluxul de personal în administrația publică să fie unul extrem de redus ca urmare a lipsei elementelor motivaționale. Totodată, funcționarii publici trebuie să fie motivați pentru a-şi îmbunătăți performanța și de a deveni maxim responsabili.
- Apropierea serviciilor statului de om. Instituțiile statului trebuie să consolideze încrederea oamenilor, care vor beneficia, la fiecare etapă a vieții, de servicii publice integrate, oportune şi de calitate care să corespundă necesităților individuale ale persoanelor, inclusiv a persoanelor care fac parte grupurile vulnerabile ale societății.
- Asigurarea accesibilității serviciilor pentru persoanele cu dizabilități şi vârstnici. Este imperativă înlăturarea barierelor infrastructurale şi informaționale cu care se confruntă persoanele cu dizabilități. Pentru realizarea veritabilă a drepturilor persoanelor cu dizabilități psiho-sociale este necesară abolirea totală a tutelei şi asigurarea serviciilor de sprijin în luarea deciziilor ținând cont de diversitatea, voința şi necesitățile persoanelor cu dizabilități.
- Cadrul instituțional cu privire la prevenirea şi combaterea tuturor formelor de discriminare față de femei necesită a fi consolidat. Sunt imperative eforturi de integrare a dimensiunii de gen în procesul de elaborare și implementare a politicilor publice în toate sferele vieții și responsabilizare a autoritățile publice pentru asigurarea veritabilă a egalității de gen.
- Crearea unei administrații publice locale eficiente și în interesul oamenilor. Fragmentarea excesivă a structurii administrativ-teritoriale duce la servicii de o calitate joasă pentru oameni. Este necesar adoptarea unui model pentru structura administrativ-teritorială, astfel încât autoritatea publică locală să devină una eficientă în relațiile cu oamenii.
- Eliminarea factorului uman din procesul de prestare a serviciilor. Este necesar de a fi dezvoltată infrastructura de e-Guvernare, astfel încât cetățenii să interacționeze minim posibil cu factorul uman în procesul de obținere a serviciilor din partea statului. Totodată, trebuie asimilate și utilizare eficient serviciile deja existente în formă electronică.
- Depolitizarea instituțiilor de drept. Pentru a asigura o eficiență înaltă a instanțelor judecătorești și organelor procuraturii este necesară asigurarea independenței acestor instituții și de asigurat condiții optime de muncă pentru reprezentanții organelor de drept.
- Promovarea unui corp de judecători independenți și profesioniști. Pentru a asigura un stat de drept și de a crește încrederea în sistemul judecătoresc trebuie create mecanisme pentru promovarea unor judecători profesioniști și integri.
- Combaterea fenomenului corupției. Trebuie asigurat ca toți actorii implicați în prevenirea, investigarea și judecarea cazurilor de corupție să beneficieze de autonomie și independență, astfel încât să-și poată îndeplini funcțiile corespunzător, fără influența altor actori politici sau administrativi.
![](/upload/old_files/468d0b.png)
![](/upload/old_files/0d9d42.png)
![](/upload/old_files/d5e172.png)
- Instituționali. Autoritățile de mediu nu asigură implementarea legislației de mediu pentru a preveni poluarea și degradarea acestuia. Astfel, agenții economici, care deversează ape uzate neepurate în mediul natural rămân nesancționați sau sancționați doar administrativ. Întreprinderile municipale responsabile de epurarea apelor uzate nu asigura epurarea corespunzătoare ale acestora conform normativelor stabilite, poluând semnificativ apele de suprafață. Tăierile ilicite în păduri continuă, iar Republica Moldova riscă să rămână fără suprafețe împădurite. Cu toate acestea, sancțiunile sunt simbolice și permisive, ceea ce face ca fenomenul tăierilor ilicite să persiste.
- Financiari. Lipsa de resurse financiare suficiente în bugetele locale împiedică autoritățile publice locale să întreprindă toate măsurile necesare pentru îmbunătățirea sau construcția infrastructurii de mediu, cum ar fi sisteme de canalizare, stații de epurare ale apelor uzate, stații de sortare a deșeurilor, platforme și utilaj de colectare a deșeurilor, stații de transfer și poligoane de deșeuri, etc. Tot din același motiv, până în prezent, în Republica Moldova există multe unități de transport învechit, cu emisii mari în aerul atmosferic care circula și poluează semnificativ mediul înconjurător, în mod special în aglomerațiile urbane. Cu toate acestea, este important de menționat, că în unele localități a fost posibilă modernizarea infrastructurii de mediu în domeniul aprovizionării cu apă și sanitație și în domeniul managementului >deșeurilor datorită asistenței tehnice acordate Republicii Moldova de partenerii de dezvoltare.
- Politici. Domeniul protecției mediului nu a fost printre prioritățile guvernelor din Republica Moldova și nu s-a regăsit în Strategia Națională de Dezvoltare „Moldova 2020”. În rezultat, au fost alocate resurse bugetare modeste pentru crearea infrastructurii de mediu. În același timp, legislația de mediu era promovată cu dificultate sau modificată la nivel de Guvern și Parlament, dar nu în favoarea protecției mediului, ci pentru protecția intereselor unor reprezentanți din sectorul de afaceri.
- Individuali. Nivelul scăzut de trai face ca populația să nu conștientizeze importanța resurselor naturale și a mediului curat pentru sănătate și bunăstare proprie, punând în prim plan problemele sociale și economice și contribuind la poluare și nerespectare a legislației de mediu.
- o construcția de stații de epurare pentru toate localitățile urbane şi stații de epurare / pre-epurare a apelor uzate pentru toți agenții economici, care își desfășoară activitatea pe teritoriul Republicii Moldova;
- o implementarea măsurilor pentru un management adecvat al deșeurilor menajere solide: colectarea şi reciclarea deșeurilor menajere solide; construcția poligoanelor de depozitare a deșeurilor menajere solide; crearea Centrului pentru managementul deșeurilor periculoase.
- Pentru a majora volumul resurselor de apă din Republica Moldova, este necesară implementarea principiilor de management integrat al resurselor de apă, stipulate în legislația Republicii Moldova, inclusiv pe râurile transfrontiere - fluviul Nistru și râul Prut;
- Creșterea gradului de acoperire cu păduri, majorând cota de acoperire până la puțin 16% prin:
- o extinderea suprafețelor împădurite pe terenuri puternic erodate, care constituie peste 100.000 ha și la moment fac parte din fondul terenurilor agricole;
- o schimbarea destinației terenurilor agricole în terenuri ale fondului forestier. Este important de promovat oportunitatea creării de păduri comunale pe terenuri agricole private, care vor putea fi folosite de comunități, inclusiv ca și sursă alternativă de energie.
- Promovarea modernizării parcului auto din Republica Moldova, inclusiv diminuarea taxelor vamale, de mediu și accizelor la importul mașinilor de tip hibrid sau electric. Introducerea taxei de mediu diferențiate pentru vehicule, în funcție de nivelul de poluare, percepută la testarea tehnică a vehiculelor, efectuată anual.
Instituții:
Publicaţia periodică "Monitorul Fiscal FISC.MD"
Autentificare
Autentificarea se poate efectua cu ajutorul adresei de E-mail sau a Login-ului
E-mail/Login *
Parola *
Contul de utilizator a fost creat cu succes. Pentru confirmarea înregistrării accesați linkul de confirmare expediat la e-mailul indicat în formularul de înregistrare, care este valabil până la 30 zile calendaristice
Adresează-ne o întrebare
Dorești să obții un răspuns rapid si complex sau să ne sugerezi tematica unui articol necesar procesului tău de lucru? Loghează-te, expediază întrebarea sau sugestia și primești răspunsul experților în cel mai scurt timp la adresa de e-mail sau în profilul tău de pe pagină.
E-mail *
Comanda serviciului prin telefon
Introduceți corect datele solicitate și în scurt timp veți fi contactat de un operator
Prenumele *
Numele *
E-mail *
Telefon *
Feedback
Pentru monitorizarea statutului de prelucrare a Feedbackului expediat, recomandăm inițial să parcurgeți procesul de autentificare pe portal. Astfel, mesajul de răspuns din partea PP „Monitorul Fiscal FISC.md” la feedback se va salva și afișa în Profilul Dvs. În cazul expedierii feedback-ului fără a fi autentificat pe portal, mesajul va fi remis la adresa de e-mail.
E-mail *
Stimate utilizator
Pentru îmbunătățiri ulterioare vă îndemnăm să oferiți un feedback cu privire la calitatea și disponibilitatea serviciilor furnizate prin intermediul site-ului web și al interfeței de utilizator comune.
2073 vizualizări
Data publicării:
21 Martie /2018 11:15
Catalogul tematic
Noutăți
Etichete:
buget | dezvoltare | Republica Moldova
0 comentarii
Doar utilizatorii înregistraţi şi autorizați au dreptul de a posta comentarii.